Griffiniskaja Dyctyonaryty

Griffiniskaja Dyctyonaryty (Äldtiiriska Griffiniskaja: Grýfýnýšk Dyktyönąřïlėht), e Nordinoriginiskaja etat ke teritoriet zezdihege ottä 7 ot principalitëtotre. Ono e ëtimporsýcentiska shjahtaturajtliska demoskrateiniska madnait et forfatningiska monaarhia so sit bitniska sitot l’cest de ono wo sit Kralingslætingovje, etatiskaja rnatpopbigeriska sit, põhilineiska qltüriskaja et komärtsiskaja centrümi. Altre bigeriska ölpemiska bitlõhæ inkluudtu Hermýn, Mare Incatato, Göldtsit, Nýtdainsk, Pyetsit et Tevs. Griffin e avlonjagigen værrldiskaja centrümi ot arsotre, ot scienciaotre et ot voltýdenkacijaoonotr. Ono e madnaiskaja cen rnatpopbigeriska imatonerdniq ot Natijaiskaja prötektsiaiska tostämondetöplatsotre et e duxikisk tuuristiikiska destinacijaoon so okoto 83 melot siidjuriska sit komtilgestdniqote æniualis (138 melot ot niteotre äk inkluudtemo nitesame biy spenderay ätt ikh-haliftliudniqe).

Griffiniskaja Dyctyonaryty e welgorriska madnait so edn ot rnatpopbigeriska Natijaiskaja ekönomiyotre pop nimmnafunfergavturiska sit brutonatsionalnishkferkommningovje käk et pop sit shjanshjopaltmogparititëtovje. Pop sit quastovje ot ajltlämogihjatpogöldtýhusferaringotr, ono gimzdedmiska biy lemgaldlei wo uno petthj wo sit Natijaovje. Griffin izdfeladæ gudiska mei internatsionalneiska to lemgaldningilte por ëdukatsiytningsam, stlefguuracijaoonsam, ojuwaitäisk lýftferhartursam et liudiskaja welgorrsam. Griffiniskaja Dyctyonaryty biy denkthcjlei samstesu grandiozsiska försë wo værrldiskaja sit hapnaracijaoonovjeæ, bilei edn ottä petthj saimhariska ot tagotre Natijaiskaja pospotmizdiskaja kounsildtsam so sit pövraot mei vetosam et ono e oficialneiska hödlmemimaa.

Nimmætthjnaafünslogos
Nimm etatiskaja togoe ottä näädtiskaja ot tüülotr griffin. Ono biy believlei te dis rökömtiska glöedillpadjor same lývetio mei sit bitlõhaovje widzj todan biy rashjchaurliurhavn asnatjo principalitëtsame Foreõsvdetrre, Färzas - Lætingmaa et Õklingsmaa. Ono, iuzjwarrli, biy oprepielei käk tüül so sit körpusot, sit loobot, et setmjä sit legerote ot lõveotr; sit köpfäot et sit wjöngot ot ýglëtotr; et samtiemp ýglëtiskaja sit gemtuetlinhote käk vilemdä sit legerote. Sbõterne lõve biy denkthcjhavn sit kaignetot ot biisttotre, et ýglët ot birsotre, griffin biy föörklarhavn käk spetsialneiska pövraiska et grandiozsiska glöedillpadjor. Mefitmi, wo ärrliska to erailt ot Griffiniskaja madnaitotre, griffine samu uioi kogonovoiska för säästarahacijaoonsam, pouw liude samu nimmgievioi samstesu pop onereiovje. Dis döilahting, ete remmremmiska egzsistiir tpak ot glöedillpadjorotre hiu biy pruuflei jooren.

Natsionalneiska süümbole
Tüll to forfatningilt ot etatotr, egzistirau sýd natsionalneiska onprone ot Griffiniskaja Dyctyonarytyotr et onerei u:
 * Griffiflýgtet
 * Flýgtet zezdihege ottä goldtiska ot krhösaotr, biy zjaafaceltlei wo wyt, prostavhardisk mei swarrt to krhösailt biy zjaafaceltlei wo wyt, widzj u prostavhardisk mei blüüankö ýbakgplassningsam. Süümbollehtöfõrklaaringar gesedæ blüüankö e por zfitningiskaja blüüankö fütört amet böörimaalatiska ot maaotr, swarrt e por blafluomizdsam to madnilehtilt ot hjemimaaotr käk et faatümsam ot Griffindniqotre widjz samu faitaioi för libertõdetkrafftsam et ednajjacijaoonsam swarrt ottä ot kerirotr, wyt för möfamizdsam, hardtiska doisam et bisaintgavbjoningsam, et goldtiska por lytfutukanbingsam et goldtiska era wo widzj Griffindniqe lebenziiu.
 * Natsionalneiska Hýmn - Incatatosklaul (Ïńkątątöškląül) Griffin_griffin_national_animal.jpeg
 * Oficialneiska gvrptskvnhet - Rnatpopmogihjaiska tügeris
 * Dyctyonarytyiskaja grökloptuur
 * Grökloptuur fershoue tekts so goldtiska sit griffinot azblaat blüüankö ot ýbakgplassningotr, samtiemp ste gemtuetlinhe striingu töörndõäjkhsam. Tekts rundbahtiskæ rhõõdt dyctyonarytyiskaja kraliskaja breudsam, örnaatusisk so goldtiska sit bõoreote. Amet tektssam e dyctyonarytyiskaja kraliskaja kroignet, widzj sittare mei dyctyonarytyiskaja kraliskaja to urjönilt. Rundbööhtlei tektssam e nüüs so sit blofhozegot ot Griffiniskaja legion ot ërotr so sit traditsionalneiska poplitäliskast grökloptuurot widzj iharigarine trä blüüankö lõvesame "passant gardant"-iska so rhõõdt sit hozaagote röprözontlei uno trä principalitëte widzj samu thcjerturtöhtioi samstesu wo edn etatsam. Övrakrhösaiska hindä tektssam u uosriæ ot bleftengarotr et ot mõrsitotr.
 * Voltýdenkacijaoon ot Griffinismusotr
 * Natsionalneiska tüül - Griffin
 * Natsionalneiska sanktdan - Dyctyonarytydaign

Natsionalneiska sanktdane
Sbõ ripifiska itmiszsam so religiyaot huelvt, Griffiniskaja Dyctyonaryty niet imæ hiumjertpak religiyaiskaja ot sanktdanotre. Dyctyonarytydaign  biy denkthcjlei natsionalneiska sit daignot et ono biy erkænnlei ätt Griffiniskaja forfatning käk natsionalneiska süümbol. Mei dis dansame wõidtthjiska spektrümi ot hapnaracijaoonotre biy organisacijaoonlei, inkluudtlei tpak för diyettsame, televisiooniskaja et rädiöiskaja prögramsame. Grandiozsiska belete et kõntserrte u oft allet övra ot madnaitotr, so bigeriska ündrahle bejder inne et vanot widzj foljeru dis hapnaracijaoonsame. Egzistirau bomiska lokeltiska sanktdansame wo döföröndetiska sit platsovjeæ widzj söiporlotu faldhootsame to-widzj lokeltiska kirkja biy bisaintgavbjoninglei todd.

Lista bitniska ot sanktdanotre Griffiniskaja:
 * uno ianuaris - Beginigungödan
 * po7 ianuaris - Griffinismusdaign
 * po27 ianuaris - Veddaign
 * uno febus - Rösponsübüliterdaign
 * po15 apriere - Arsidaign
 * po6 maius - Volemödan
 * po19 augustus - Ovborgavidaign
 * po14 kralsec - Dyctyonarytydaign
 * po20 kralsec - Languadaign
 * uno fütsec - Lýfidoiddaign

Istoriet
Griffiniskaja istoriet e altõdiska daakhloebit trä elada ot godnaotre et biy köonektlei tthjrkjefehtiska so sit Griffiniskaja dyctyonarytyiska familerneot, sbõterne onerei samu uioi wo sit centrümiot mereliut importantneiska istorietiskaja ot hapnungotre; et onerei samu rezolucijaioi zja mereliut istorietiskaja sit rezolucijaote ete samu pelon öötjecioi mei onereisam. Ottä litäliska ot sitöetatotre todd altövrakontinentiska to dyctyonarytyilt, dis madnait same welgörrio popstuubtiska todd rnatpopsadishk to hermilt huelvt.

Era bl'afft Griffiniskaja nimmsam
Litäliska biy knzlawenlei zja firstsomlukiska sit istorietot ot teritorietotr mei widzj Griffiniskaja Dyctyonaryty avbiglafede todan bl'afft fundtõmõacijaoonsam uno ot etatotre. Dis quastsam nadlaiyte nüüs ot kaavurotre wo widzj bigeriska nouourmi ot anheliqueotre biy porfindhavn, rnatpopoft fershoulei tüülsame et liudsame. Lööjfdete ot ilotjöntotre et primstüpiska ot meirustotre biy porfindlei allet övra ot madnaitotr, r rnatpophigraiska gimcömdlecahe deres e klusra ete wo sit sitovje alonmantiska. Griffiniskaja site so sit nüfoorturot ot metropolisesotr biy denkthcjlei soomt ottä rnatpopaltõdiska ot sitotre wo to Natijailt wo widzj liude lebenziiu gimdamoalimiska. Rnatpopaltõdiska prepiehavniska somosttschwafoiste biy prepierhavn wo primstüpiska sit hermovje todaniska ot Griffiniskaja ikh-lateinprepieskrhöbustotr, akjeri mei sit hermintschingsprepieskrhöbustovje biy nimmgievhavn pop sit sitovje wo widzj tepheliæ biy porfindhavn. Soomt religiyaiskaja zbaze, soomt matematiqiskaja döilahting, käk et uno tenurapfe biy zgrönuavlegithavn ozbhogjuuriska eddo dis ot tepheliotre kromegrohiska.

Ögzedtiska tiid ktkkäe populatsiyacijaoon same beginigungio to denkthcje onereisam käk sit Griffindniqote niet e kogonovoiska, r tüll tosomosttschwafoistilte, niet shoodæ te dis liude samu komioi oju ot utommadnaitotre. Ijenögimzdlogcahting ot tloofemtrualtiska languaotre Effimaaiskaja et Öösingimaaiskaja, käk et determiniralerneiska ot eldövegtotre, same upptatkio posibiliteteriska itmiszsam asnatjo dis ot liudotre et ot Griffindniqotre, tkkyr dis döilahtinge niet biy klaringhetlei ete hiu u wo sit sezõtschodegovje l'cest de onerei.