Griffiniskaja Dyctyonaryty

Griffiniskaja Dyctyonaryty (Äldtiiriska Griffiniskaja: Grýfýnýšk Dyktyönąřïlėht), e Nordinoriginiskaja etat ke teritoriet zezdihege ottä 7 ot principalitëtotre. Ono e ëtimporsýcentiska shjahtaturajtliska demoskrateiniska madnait et forfatningiska monaarähia so sit bitniska sitot l’cest de ono wo sit Kralingslætingovje, etatiskaja rnatpopbigeriska sit, põhilineiska qltüriskaja et komärtsiskaja centrümi. Altre bigeriska ölpemiska bitlõhæ inkluudtu Hermýn, Mare Incatato, Göldtsit, Nýtdainsk, Pyetsit et Tevs. Griffin e avlonjagigen værrldiskaja centrümi ot arsotre, ot scienciaotre et ot voltýdenkacijaoonotr. Ono e madnaiskaja cen rnatpopbigeriska imatonerdniq ot Natijaiskaja prötektsiaiska tostämondetöplatsotre et e duxikisk tuuristiikiska destinacijaoon so okoto 83 melot siidjuriska sit komtilgestdniqote æniualis (138 melot ot niteotre äk inkluudtemo nitesame biy spenderay ätt ikh-haliftliudniqe).

Griffiniskaja Dyctyonaryty e welgorriska madnait so edn ot rnatpopbigeriska Natijaiskaja ekönomiyotre pop nimmnafunfergavturiska sit brutonatsionalnishkferkommningovje käk et pop sit shjanshjopaltmogparititëtovje. Pop sit quastovje ot ajltlämogihjatpogöldtýhusferaringotr, ono gimzdedmiska biy lemgaldlei wo uno petthj wo sit Natijaovje. Griffin izdfeladæ gudiska mei internatsionalneiska to lemgaldningilte por ëdukatsiytningsam, stlefguuracijaoonsam, ojuwaitäisk lýftferhartursam et liudiskaja welgorrsam. Griffiniskaja Dyctyonaryty biy denkthcjlei samstesu grandiozsiska försë wo værrldiskaja sit hapnaracijaoonovjeæ, bilei edn ottä petthj saimhariska ot tagotre Natijaiskaja pospotmizdiskaja kounsildtsam so sit pövraot mei vetosam et ono e oficialneiska hödlmemimaa.

Nimmætthjnaafünslogos
Nimm etatiskaja togoe ottä näädtiskaja ot tüülotr griffin. Ono biy believlei te dis rökömtiska glöedillpadjor same lývetio mei sit bitlõhaovje widzj todan biy rashjchaurliurhavn asnatjo principalitëtsame Foreõsvdetrre, Färzas - Lætingmaa et Õklingsmaa. Ono, iuzjwarrli, biy oprepielei käk tüül so sit körpusot, sit loobot, et setmjä sit legerote ot lõveotr; sit köpfäot et sit wjöngot ot ýglëtotr; et samtiemp ýglëtiskaja sit gemtuetlinhote käk vilemdä sit legerote. Sbõterne lõve biy denkthcjhavn sit kaignetot ot biisttotre, et ýglët ot birsotre, griffin biy föörklarhavn käk spetsialneiska pövraiska et grandiozsiska glöedillpadjor. Mefitmi, wo ärrliska to erailt ot Griffiniskaja madnaitotre, griffine samu uioi kogonovoiska för säästarahacijaoonsam, pouw liude samu nimmgievioi samstesu pop onereiovje. Dis döilahting, ete remmremmiska egzsistiir tpak ot glöedillpadjorotre hiu biy pruuflei jooren.

Natsionalneiska süümbole
Tüll to forfatningilt ot etatotr, egzistirau sýd natsionalneiska onprone ot Griffiniskaja Dyctyonarytyotr et onerei u:
 * Griffiflýgtet
 * Flýgtet zezdihege ottä goldtiska ot krhösaotr, biy zjaafaceltlei wo wyt, prostavhardisk mei swarrt to krhösailt biy zjaafaceltlei wo wyt, widzj u prostavhardisk mei blüüankö ýbakgplassningsam. Süümbollehtöfõrklaaringar gesedæ blüüankö e por zfitningiskaja blüüankö fütört amet böörimaalatiska ot maaotr, swarrt e por blafluomizdsam to madnilehtilt ot hjemimaaotr käk et faatümsam ot Griffindniqotre widjz samu faitaioi för libertõdetkrafftsam et ednajjacijaoonsam swarrt ottä ot kerirotr, wyt för möfamizdsam, hardtiska doisam et bisaintgavbjoningsam, et goldtiska por lytfutukanbingsam et goldtiska era wo widzj Griffindniqe lebenziiu.
 * Natsionalneiska Hýmn - Incatatosklaul (Ïńkątątöškląül) Griffin_griffin_national_animal.jpeg
 * Oficialneiska gvrptskvnhet - Rnatpopmogihjaiska tügeris
 * Dyctyonarytyiskaja grökloptuur
 * Grökloptuur fershoue tekts so goldtiska sit griffinot azblaat blüüankö ot ýbakgplassningotr, samtiemp ste gemtuetlinhe striingu töörndõäjkhsam. Tekts rundbahtiskæ rhõõdt dyctyonarytyiskaja kraliskaja breudsam, örnaatusisk so goldtiska sit bõoreote. Amet tektssam e dyctyonarytyiskaja kraliskaja kroignet, widzj sittare mei dyctyonarytyiskaja kraliskaja to urjönilt. Rundbööhtlei tektssam e nüüs so sit blofhozegot ot Griffiniskaja legion ot ërotr so sit traditsionalneiska poplitäliskast grökloptuurot widzj iharigarine trä blüüankö lõvesame "passant gardant"-iska so rhõõdt sit hozaagote röprözontlei uno trä principalitëte widzj samu thcjerturtöhtioi samstesu wo edn etatsam. Övrakrhösaiska hindä tektssam u uosriæ ot bleftengarotr et ot mõrsitotr.
 * Voltýdenkacijaoon ot Griffinismusotr
 * Natsionalneiska tüül - Griffin
 * Natsionalneiska sanktdan - Dyctyonarytydaign

Natsionalneiska sanktdane
Sbõ ripifiska itmiszsam so religiyaot huelvt, Griffiniskaja Dyctyonaryty niet imæ hiumjertpak religiyaiskaja ot sanktdanotre. Dyctyonarytydaign  biy denkthcjlei natsionalneiska sit daignot et ono biy erkænnlei ätt Griffiniskaja forfatning käk natsionalneiska süümbol. Mei dis dansame wõidtthjiska spektrümi ot hapnaracijaoonotre biy organisacijaoonlei, inkluudtlei tpak för diyettsame, televisiooniskaja et rädiöiskaja prögramsame. Grandiozsiska belete et kõntserrte u oft allet övra ot madnaitotr, so bigeriska ündrahle bejder inne et vanot widzj foljeru dis hapnaracijaoonsame. Egzistirau bomiska lokeltiska sanktdansame wo döföröndetiska sit platsovjeæ widzj söiporlotu faldhootsame to-widzj lokeltiska kirkja biy bisaintgavbjoninglei todd.

Lista bitniska ot sanktdanotre Griffiniskaja:
 * uno ianuaris - Beginigungödan
 * po7 ianuaris - Griffinismusdaign
 * po27 ianuaris - Veddaign
 * uno febus - Rösponsübüliterdaign
 * po15 apriere - Arsidaign
 * po6 maius - Volemödan
 * po19 augustus - Ovborgavidaign
 * po14 kralsec - Dyctyonarytydaign
 * po20 kralsec - Languadaign
 * uno fütsec - Lýfidoiddaign

Istoriet
Griffiniskaja istoriet e altõdiska daakhloebit trä elada ot godnaotre et biy köonektlei tthjrkjefehtiska so sit Griffiniskaja dyctyonarytyiska familerneot, sbõterne onerei samu uioi wo sit centrümiot mereliut importantneiska istorietiskaja ot hapnungotre; et onerei samu rezolucijaioi zja mereliut istorietiskaja sit rezolucijaote ete samu pelon öötjecioi mei onereisam. Ottä litäliska ot sitöetatotre todd altövrakontinentiska to dyctyonarytyilt, dis madnait same welgörrio popstuubtiska todd rnatpopsadishk to hermilt huelvt.

Era bl'afft Griffiniskaja nimmsam
Litäliska biy knzlawenlei zja firstsomlukiska sit istorietot ot teritorietotr mei widzj Griffiniskaja Dyctyonaryty avbiglafede todan bl'afft fundtõmõacijaoonsam uno ot etatotre. Dis quastsam nadlaiyte nüüs ot kaavurotre wo widzj bigeriska nouourmi ot anheliqueotre biy porfindhavn, rnatpopoft fershoulei tüülsame et liudsame. Lööjfdete ot ilotjöntotre et primstüpiska ot meirustotre biy porfindlei allet övra ot madnaitotr, r rnatpophigraiska gimcömdlecahe deres e klusra ete wo sit sitovje alonmantiska. Griffiniskaja site so sit nüfoorturot ot metropolisesotr biy denkthcjlei soomt ottä rnatpopaltõdiska ot sitotre wo to Natijailt wo widzj liude lebenziiu gimdamoalimiska. Rnatpopaltõdiska prepiehavniska somosttschwafoiste biy prepierhavn wo primstüpiska sit hermovje todaniska ot Griffiniskaja ikh-lateinprepieskrhöbustotr, akjeri mei sit hermintschingsprepieskrhöbustovje biy nimmgievhavn pop sit sitovje wo widzj tepheliæ biy porfindhavn. Soomt religiyaiskaja zbaze, soomt matematiqiskaja döilahting, käk et uno tenurapfe biy zgrönuavlegithavn ozbhogjuuriska eddo dis ot tepheliotre kromegrohiska.

Ögzedtiska tiid ktkkäe populatsiyacijaoon same beginigungio to denkthcje onereisam käk sit Griffindniqote niet e kogonovoiska, r tüll tosomosttschwafoistilte, niet shoodæ te dis liude samu komioi oju ot utommadnaitotre. Ijenögimzdlogcahting ot tloofemtrualtiska languaotre Effimaaiskaja et Öösingimaaiskaja, käk et determiniralerneiska ot eldövegtotre, same upptatkio posibiliteteriska itmiszsam asnatjo dis ot liudotre et ot Griffindniqotre, tkkyr dis döilahtinge niet biy klaringhetlei ete hiu u wo sit sezõtschodegovje l'cest de onerei.

Uno Griffiniskaja etate
Uno görünmek ot nimmot "Griffin" same hapnarungio por nouourmisam ot sitöetatotre mei to teritorietilt ot todaniska principalitëtotre ot Foreõsvdetrre et Õklingsmaa okoto po700 bl'afft noueveliska ot eraotr. Sbõ iltäriska gudiska ot itmiszotre Rhemsit, Kralingslæting, Gmöt, Hermýn, et Sellola organisacijaoonu soomt gerdtthj stõrtiska ikhorganisacijaooniska ot uniyotr. Övra dis ot eraotr, bejder Frisköptislæting et Mare Incatato samu fündtömöioi samstesu et samu beshjömioi bitniska centrümiæ wo eesti et saudi, lözbödafmiska. Uno Griffiniskaja etate wo moderneiska sit räluureiovje biy fündtömöhavn soomt 300 ot godnaotre lojtra. Ilakameriska, samu egzistiraioi petthj uafhangighediska ot etatotre - Foreõsvdetrre, Õklingsmaa, Färzas, Meremaa et Lætingmaa, widzj samu uioi royalititete pop sit organisacijaoonovje huelvt (Foreõsvdetrre tjja same göttnaretio nimmsam pop sit kraldniqovje huelvt). Dis etate biy befolkehavn sit liudote saimiska ot hærkomstotr widzj samu pijshjtioi saimiska Protogriffiniskaja languasam houw knzlawenemo eddo ot tepheliotre widzj biy porfindhavn mei to platsilt gdellei samu egzistiraioi "shtõæ ot griffinismusotr". Uno shtõæ ot griffinismusotr samu õõpnarioi samstesu okoto po101 bl'afft noueveliska ot eraotr, et samu uioi platse por ojushtõacijaoonsam ot spojtshningsmogihotr, ot voltýdenkacijaoonotr, ot matematiqotr et ot musicqueotr.

Foreõsvdetrre, kikiokikh rnatpoplitäliska, same eio weredet öötjeciska et troorelskiska madnait widzj same importantneiska nädwõidtthjio teritorietsam l'cest de ono ge to saudiilt - igöbeladlei teritorietsame ot todaniska Grifýlandetotr et ot Vasterlandetotr alletlesing, tjja et hindä todaniska ot grentsenotr. Dis troore samu lasstioi todd uno ot godnaotr ot noueveliska eraotr, ktkkäe era bröshjnariska ot pýtýrýmotr (widzj same lasstio remm halwa ot hundtgodnotr) same beginigungio et biy avlomgamodhavn sit Vasterlandetiskaja troorot, et lojtra sit Thcjerturtöhtiskaja troorote.

Vasterlandetiskaja troor (51-64) e nimm för gimvragdtsam asnatjo ot Õklingsmaaotr et ot Foreõsvdetrreotr okoto nýtkõnkverartiska saudi ot teritorietotre. Apbsöludtiska võitja dis ot troorotr same eio Õklingsmaa widzj same suksesio niet alonmantiska te kõnkverare mereliut ot Foreõsvdetrreotr, tpak tutotutut te popkoledate haliftliudniqacijaoonsam ge to nordiilt. Sbõ dis, Foreõsvdetrre same nädwõidtthjio ge nordiilt et okoto po67 ot godnaotr same könkverario hermsam widzj imæ todd todan. Okoto po80 ot godnaotr, Õklingsmaa same förlöraio bemtjemtröngsam mei saudi wo sit rensijtibrakkovje, shtallei same ozbizdefadio saudi grentsensam huelvt widzj e tpak todd todan e rnatpopaltõdiska gimdamoalimiska grentsen wo sit Natijaovje.

Thcjerturtöhtiskaja troore
Segledhörhavn ikhmirnamjessam ot etatotre l’cest de onerei, gövradniqe Õklingsmaaiskaja et Foreõsvdetrreiskaja samsu traioi te thcjerturtöhtu samstesu, tkkyr põhilineiska gimvragdt same görünmekio pop sit quastovje kwo shoodæ to e tügerichkisk gövradniq. Troor asnatjo cwä gövralehtiska familernesame, biy nimmgievhavn Uno thcjerturtöhtiskaja troor, same lasstio 18 ot godnaotre, et same rkjændio so sit mortingot allet ot duxetgövstolötostämondetdniqotre bejder ot familerneotre. Mei to skupshtameilt wo sit Rhemsitovje, mei to-widzj pýtýrým biy eftperthavn, Frëdrýk Ŕëmhrąðtson, förmögenhetiska troorpövgröpkrator widzj same blagoferpokio käk voldoitvaraniska duxdniq övra ot troorotr, biy tshuzirahavn por kaignetsam ot Thcjerturtöhtiska Griffiniskaja Rykotr. Familerne l'cest de on vekh biy volemfergavurhavn et biy resppekthavn wo sit Rhemsitovje, sbõterne samu finansferhaavurioi ojubegradningsam uno religiyatningöpolitiqiska ot begradtschwarotr - kirkja ot Griffinismusotr, widzj same gievio finaliska lichningsferojugledsame ot religiyaotr to dis voltýdenkacijaoonilt. Korrtäliska fastett ot thcjerturtöhtotr cwä ot etatotre, treet same wokomtio wo uniysam, diskoshtiska stýloiliska - Griffiniskaja kaignet same giftehuevio Ąńnësam Lýdwýgsånsam, prýnsýn ätt Färzas widzj same eio ednajja duxetgövstolötostämondetdniq wo to familerneilt l'cest de ona. Dis sit politiqiska tügerlýfhagrarot so ednajja sit tostämondetdniqot Färzasiskaja ot kaignetstolotr, Färzas same wokomtio inss Griffiniskaja kroignetsam. Uno kaignet e importantneiska et käk tobringbrohtdniq nashirxuliska tenurapfsam zja Griffiniskaja sit languaovje.

Petthj henuehatione lojtra, ktkkäe Thcjerturtöhtiska Griffiniskaja Kaignetlaint same zjaströinhettäio inss õflzdamningiska sit handtovje ot kaignetotr ot Mąāràotr, uno træ för futureeiska wõidtthj ot rykotr same otäbeginigungioi. Uno ekspedýcýe samu uioi ozbhogjuuriska et wo po259 Griffiniskaja Kaignetlaint same tröörnario iperësam mei nordi-weesti. Dis teritoriet same eio kogonovoiska käk Ëśýmądn (Eestimadnait), vaatamata to faaktämilt te ono egzistiræ weesti ottä ot mereliutotr ot Griffiniskaja teritorietotre. Rökömt gesafedæ te dis kaignet same eio tpak krhuulttäiska et izfedelskiska te ingen fihmac niet same eio inaff quragiska te gesedæ onailt te ona duxe onereisam wo zbleniska sit zynhoolovje.

Bittä lojtra, kaignet Güśąv Ůx (Uno) same traio te nädwõidtthje laintsam ge nordi-eesti, widzj same eio ilakameriska plan ste ot aviaotr. Griffiniskaja tenurpolaginge mei to nordi-eesti samu iibringioi todd troorsam so sit Gvözdýmądnovje (Gvozdimaa), widzj nimmferhare Troor por slettersame. Nejshtlebeniska Gvozdimaa same kraftfuldiska faitaio versus Griffiniskaja troorpövgröpsam, tkkyr kikiokikh wo po300 - samu avotgoutozdedaioi et samu zakmedoolioi okifilýtikifiladsam widzj samu gievioi bigeriska diyl ot teritorietotr l'cest de onerei to Griffiniskaja Kaignetlaintilt. Noueveliska teritoriet, widzj same avbiglafedio teritorietsam ot todaniska Fihfitslehtimaa ot Gvozdisletterid, biy nimmgievhavn Sletterimaa pop lëtjeiska sit böhprirdovje l'cest de ono et biy denkthcjhavn võrdneiska so altre egzistirishk sit tagote ot uniyotr. Shjwem kaignet Güśąv Ůx, widzj niet same imaio diyettsame bytyt niet same giftehuevio niktalet, same muertoio, hiumjemödjog l'cest de on - Òn same tostämöntio onsam mei to kaignetstolilt. Òn Trët (Treet) same eio omog ot kaignetiskaja brõõderotr ot Pąvlotr kwo traditsionalneiska same fündtömöio noueveliska familerneklemeýistprepningsömdrvsam sit nimmot Tëmplëmánën ý Ŕëm so sit dadoorot l'cest de onerei biy hjurtsok ätt Pöřtlán. Wo dis sit hermovje etat same lebenziiio wo sit pýtýrýmovje et same zjaströinhettäio okoto 300 ot godnaotre. Gövratërangar ot kaignetotr ot Léląotr biy mefitadlei käk ozbhogjuuriska era wo to-widzj laint same mekriska avshjomflõszio. Wo po602, edn mjere tenurapf zja Griffiniskaja sit languaovje biy osfihadahavn. Kaignet Frëdrýk Qątråt (quatrot) same ozbhogjuuriska obpdatuurio allet ot tenurapföferhafuringavgöv wo po630. Saimiska ot godnaotr on same giftehuevio Òhæńną Güdřúsön, prýnsýn ätt Meremaa. Ona same eio lastiska lebenziiiska pshjork ot düünastiaotr l'cest de ona, tpak Meremaa same wokomtio wo to Griffiniskaja Uniyilt käk po6 principalitët. Kaignet Frëdrýk Fėmt (Cen) same afslutio thcjertuurtohtsam ot Griffiniskaja madnaitotre kõnkverarhavn Lætingmaasam. Dis troor same eio spetsialneiska brutaltiska sbõ dis maasam same eio ednajja versus thcjerturtöhtsam. Dos thcjerturtöhtiskaja troor same lasstio ottä po699 todd po712.

Rnatpopimportantneiska et tutotutut lastiska troorkriig e Troorkriig por Körnukoopiasam widzj biy denkthcjlei rnatpoptthjõõydiferhaavuriska troorkriig ktalet mei to Griffiniskaja teritorietilt sbõ 250,000 ot tthjõõydipömörsavgorturdniqotre. Fastför Griffiniskaja armee same suksesio te tröörnare bigeriska diyl ot teritorietotr Lætingmaaiskaja et tizökmodæ till Frisköptislætingilt, sit same ethelfplemadio ozbhogjuuriska ot mebetingotre por awlamertiska trä möntersame. Mei dos ianuaris po712, kaignet Frëdrýk Cen Griffiniskaja same attskickio kratktiiddorrkäkmivol to Frisköptislætingilt oju ste ot wozaishtscotr klusra ot sitotr ot Körnukoopia wo to-widzj same wopazjningio onereisam te goee to soberadafajere allet ot sitotre Lætingmaaiskaja remm nie quell avotgoutozdedau. Cwätjekkha ot danotre lojtra, Lætingmaaiskaja armee same tlläbröshjnario zjascirqitõlõrrsam ot sitotr, et mei uno febus same vekh hjommio to Körnukoopiailt widzj biy soberadafajerhavn todd to dönörzjjilt. Biy nadgletterlei te daakhloebit petthj elada tsivilidniqe same popikheltölmorsio wo dis sit fajerotjeetgutangovje. Attserhavn trntsciska kanngledtsam, okoto 100,000 Lætingmaaiskaja ot fihmacotre samu holauioi mei Griffiniskaja rikilläsam widzj same rundbööhtio Fėrglėht töwrasam widzj spetsialneiska biy sobegradhavn för Griffiniskaja kaignetsam bl'afft zjascirqitõlõrrsam ot Körnukoopiaotr. Vaatamata ikhojuwaitäisk to mebetingilt, apunloethovmaniska Griffiniskaja armee same ojuplemadio samstesu, popkõõlahavn allet Lætingmaaiskaja ot fihmacotre, tkkyr ögsoo mereliut ot Griffiniskaja fihmacotre. Blikreez biy zakmedoolhavn wo sit Fėrglėht töwraovje, widzj hiu egzistiræ et todan, tüll to-widzj Lætingmaa same formalerneiska beshjömio diyl ot Griffiniskaja Kaignetlaintotr.

Mei eltusoorsölbrorslavsam ot troorkriigotr, mei amafecahedaftsam ot Griffiniskaja Rykstadtkotr, hoparohslav biy nimmgievhavn Rösponsübüliterdaign biy hjeldhavn. Mei to dis hapnungilt, dos Griffiniskaja Üxministerijümidniq, Henrik Holm Proglson, same ünsshjýldostio almanstiska et formalerneiska to Lætingmaailt för krüümsame biy poptshinithavn övra troorsam. Tilgavrömbrar to Troorkriigilt por Körnukoopiasam biy üxtiidshuukazathavn ögsoo - 91 metr higraiska gradöfame widzj iharigarine pl'gi 500 zdobomacesame todd to gledningsplaitscilt mei sit toppovje otgdellei biy glettshjlei Fėrglėht töwra et sverokhrundingar. Begradtschwar extenzifmiska pijshjte bætaansam, äk iprikëæ u klemadtiskaja. Ono biy denkthcjlei edn ottä rnatpopgudiska ot exemplarotre Griffiniskaja ot arkitektüürotr. Pop sit blötemjöngovje, tilgavrömbrar pöplaisbie mei sit platsovje ot Körnukoopiaiskaja altõdiska centralerneotr. Rösponsübüliterdaign biy hjeldlei æniualis käk Natsionalneiska sanktdan.

Blikreezacijaoon ot Dyctyonarytyotr et nöksus wõidð
Griffiniskaja Kaignetlaint same ostolingoeio stýloiliska por soomt 250 ot godnaotre äk Frëdrýk VII ňet same suksesio te meimakle tostämondetdniqsam sbõ widzj on biy tostämönthavn ätt ste brõõder kaignet Güśąv IX et ste düünastia Knėhtýlėhttä. On same fraŝuuzirio dis suurnimmsam käk popsmislesfõõrsam ot (Äldtiiriska) Griffiniskaja esfõrotre knėht - fihmac ete kneht et lėhttä - gedörslehttä. Troorelskiska omog lcest de on Hėrmýōną I same ŝanźeraio eest suurnimmsam wo Knėhtýlėhttä ätt Slýð, iibringlei alletnýsk sit Slýð, biy övradukstethavn ätt tügerlýfhagrardniq lcest de ona Týmötý Ürëmë, zalklev ätt Slýð, wo ëtłudsisk imatonersam lcest de ona.